Особливості підготовки фахівців з управління зі знаннями кооперативної справи в умовах дистанційного навчання на кафедрі менеджменту імені професора Й.С. Завадського
Особливості підготовки фахівців з управління зі знаннями кооперативної справи в умовах дистанційного навчання на кафедрі менеджменту імені професора Й.С. Завадського
4 травня 2020 року
Продовження вимушеного карантину вимагає, як від викладачів, так і від студентів, посиленої дистанційної роботи щодо вивчення навчальних дисциплін, проведення online занять, в цілому, як от «Управління діяльністю кооперативів» за допомогою використання навчальної платформи E-learn у НУБіП України, зокрема. Студенти мають можливість ознайомитися з матеріалами лекцій та їх презентаціями на платформі E-Learn, а також додатково отримують навчальний матеріал та відеоматеріали електронною поштою. Сучасні комунікаційні технології, в умовах карантину, дозволяють ефективно проводити заняття із залученням до навчального процесу лекторів-практиків, які діляться власним досвідом та знаннями кооперативної справи.
Викладачами кафедри менеджменту імені професора Й. С. Завадського д.е.н., професором Василем Горьовим та к.е.н., доцентом кафедри Людмилою Буценко було організовано та проведено online лекційні заняття за участю практиків кооперативної справи вітчизняного простору за допомогою програми відеоконференцій Zoom. До участі були запрошені спікери: Мар’яна Лелюх (PhD з економіки, с.-г. дорадник з питань кооперації, кооперативного права, Голова Правління БО «ВБФ підтримки СОК») та Софія Буртак (PhD з політичних наук, менеджерка Кооперативної Академії, тренінгових і гендерних програм, консультантка та реалізаторка проектів: Програма розвитку ООН (UNDP), Продовольча та сільськогосподарська організація ООН (FAO), національних проектів USAID, Danone Ecosystem Fund, Heifer Project International, Європейського банку реконструкції та розвитку (EBRD)).
Про проведення online занять студентам завчасно було повідомлено за допомогою навчальної платформи E-learn у НУБіП України та мобільного додатку Viber.
![](/sites/default/files/u75/1_15.jpg)
![](/sites/default/files/u75/2_15.jpg)
Ряд on-line занять із залученням практиків кооператорів були проведені з магістрами 1-го року навчання спеціальності «Менеджмент організацій і адміністрування» з дисципліни «Управління діяльністю кооперативів» та обговорено основні моменти сутності кооперації, управління діяльністю кооперативів, а також висвітлено основні переваги та загрози розвитку вітчизняних молочарських кооперативів.
![](/sites/default/files/u75/3_11.jpg)
![](/sites/default/files/u75/4_9.jpg)
Людмила Буценко привітала усіх учасників та представила запрошених гостей викладачам та студентам на on-line занятті.
Наукову дискусію Мар’яна Лелюх розпочала з інформації про сутність кооперації, її необхідності та основних принципів, що покладені в основу кооперації. Спікером було зазначено, що кооперація дуже широко розвинена у країнах Європи, Японії та США. Вона охоплює майже всі сфери життя – сільськогосподарське виробництво, торгівлю, сферу освіти, сферу послуг тощо.
![](/sites/default/files/u75/5_9.jpg)
Мар’яна Лелюх поділилась власним досвідом основних аспектів сільськогосподарської кооперації, стану та перспектив кооперативної діяльності в Україні та світі.
![](/sites/default/files/u75/6_9.jpg)
Висвітлила інформацію щодо існуючих видів кооперативів, наголосила на особливостях, перевагах та недоліках, які їм притаманні. Зазначила про необхідність удосконалення деяких питань з боку законодавчого забезпечення та державної підтримки фермерських господарств, як основних членів більшості СОК.
![](/sites/default/files/u75/7_3.jpg)
![](/sites/default/files/u75/8_3.jpg)
Було проведено on-line заняття на тему «Управління діяльністю сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів», де спікер розповіла про важливість формування органу управління кооперативом спеціалістами відповідної кваліфікації, що налагоджують та забезпечують ділові відносини між всіма членами кооперативу, а також створюють умови і забезпечують реалізацію принципів демократичності в управлінні СОК на засадах транспарентності.
![](/sites/default/files/u75/9_3.jpg)
![](/sites/default/files/u75/10_2.jpg)
![](/sites/default/files/u75/11_3.jpg)
![](/sites/default/files/u75/12_0.jpg)
![](/sites/default/files/u75/13_0.jpg)
![](/sites/default/files/u75/14_0.jpg)
![](/sites/default/files/u75/15.jpg)
Відмінності в системі управління кооперативом та організацій інших форм власності полягають у тому, що кожен член кооперативу бере участь в управлінні, кожен приймає рішення про розподіл доходів.
![](/sites/default/files/u75/16_0.jpg)
Членами обслуговуючого сільськогосподарського кооперативу може бути як юридична, так і фізична особа, які виявили особисте бажання та потребу стати членом кооперативу.
![](/sites/default/files/u75/17.jpg)
В умовах кризової ситуації кооперативна форма діяльності є найбільш актуальною, коли об’єднавшись можливо забезпечити життєдіяльність підприємства, забезпечити вигідні умови співпраці з партнерами, забезпечити вигідні умови закупівлі матеріальних ресурсів та вигідні ціни реалізації продукції тощо.
Студенти і викладачі приймали активну участь в обговоренні та задавали найактуальніші питання сучасного стану діяльності СОК та перспектив їх розвитку.
Шляховий Максим: «Пані Мар’яно, які види кооперативів на сьогоднішній день найбільш розвинені в Україні?»
Відповідь Лелюх М.: «У сфері сільського господарства найбільше розвинені сільськогосподарські обслуговуючі кооперативи зернового, молочарського, ягідного спрямування та бджільничі кооперативи».
Доцент Людмила Буценко: «Пані Мар’яно, як Ви вважаєте, що ж являється головною перепоною у розвитку вітчизняних СОК?»
Відповідь Лелюх М.: «Причини існують різні, як на рівні законодавчого забезпечення, так і на рівні кожної людини, потенційного члена кооперативу. Досить низька поінформованість населення про можливості кооперації, високий рівень страху і недовіри до того, що об’єднавшись можливо ефективно працювати, особливо, це стосується сільських жителів, які ототожнюють кооперацію із колективними сільськогосподарськими підприємствами у минулому. А, насправді, це зовсім різні речі і ототожнювати їх неможливо. Всі цивілізовані країни працюють на засадах розвиненої кооперації у різних сферах життя і по іншому своєї роботи не уявляють».
Вітчизняна країна є аграрною і молочарський напрям розвитку тваринництва на селі є найбільш поширений, адже найбільшу кількість молока виробляють саме домогосподарства та сімейні ферми. Тому, наступною темою для вивчення стало висвітлення основних переваги, загроз та перспектив розвитку вітчизняних молочарських кооперативів.
Наукову дискусію Софія Буртак розпочала з інформації про основні виклики, що стоять перед молочарськими кооперативами, розповіла як за підтримки канадського проекту у 2008 році і до сьогодні вдалося створити низку молочарських та зернових кооперативів по всій Україні, які успішно працюють нині.
![](/sites/default/files/u75/18_0.jpg)
![](/sites/default/files/u75/19.jpg)
Сьогодні активно працюються молочарські кооператив по всій Україні, які є досить великими і охоплюються значні території.
![](/sites/default/files/u75/20.jpg)
Також існує п’ять основних великих об’єднань кооперативів, до яких входять молочарські, зернові та ягідні кооперативи.
![](/sites/default/files/u75/21.jpg)
Головним завданням менеджменту кооперативів це є управління бізнесом і тут постає суперечне питання щодо неприбуткового статусу кооперативу, який зазначено у законі. На практиці у процесі створення кооперативів постає низка питань та перешкод на різних рівнях і, у першу чергу, на інституційному рівні. Сьогодні існує п’ять основних викликів кооперації, що постають у практичному аспекті перед створенням і функціонуванням молочарських кооперативів.
Перший виклик – це людський чинник: недовіра до нового, прогресивного, невдалий вибір лідерів, ідентифікація кооперативу з посередником. Як приклад, кооператив «Молочна ріка», який пережив кризу і через рік часу простою спромігся запустити заново роботу. Кооперація дає можливість перечекати кризу і надалі відновити роботу.
![](/sites/default/files/u75/22.jpg)
Другий виклик – це стандарти не для всіх: чесне ціноутворення в кооперативі, оплата «по білому» на відміну від перекупів, різна ціна для великотоварних ферм та кооперативу при однаковій якості та обсягу.
![](/sites/default/files/u75/23.jpg)
Третій виклик – це державна не…– підтримка: кооператив не прибутковий?, що таке сімейна ферма?, підтримка розвитку для кого?, механізми?.
Четвертий виклик – це жорстке конкурентне середовище: неправдива інформація від конкурентів про кооператив, брудна конкуренція, доступ до фінансування, псевдо кооперація.
Інформація і комунікація є дуже важливою, а в основі комунікативної політики є голова і правління кооперативу, де проявляється лідерство.
![](/sites/default/files/u75/24.jpg)
П’ятий виклик – це постійна участь у господарській діяльності членів СОК: проблеми з регулярною здачею молока від малих господарств, диверсифікація діяльності, ефективна логістика.
Також до п’ятого виклику слід додати менеджмент та використання інструментів управління: управлінський облік, scorecard, економіка дня, планування та бюджетування.
Тут постає питання надання переваги професійним навичкам менеджера у забезпеченні належної роботи кооперативу та забезпечення задоволення потреб всіх членів СОК.
![](/sites/default/files/u75/25.jpg)
Сьогодні наша робота кооперативної академії полягає у наданні послуг по підтримці роботи кооперативів, через навчання, консультування, роз’яснень і пояснень питань, які турбують голів, менеджерів кооперативів. На даний момент проводимо on-line вебінари, що є у відкритому доступі і запрошуємо всіх долучатися.
![](/sites/default/files/u75/26.jpg)
Студенти і викладачі приймали активну участь в обговоренні та задавали найактуальніші питання:
Шляховий Максим: «З попередньої лекції ми зрозуміли проблему низькоі обізнаності та усвідомленості людей щодо можливостей роботи кооперативів. Пані, Софіє, що на Вашу думку є перешкодою у розвитку кооперативів і не тільки сільськогосподарських?».
Відповідь Буртак С.: «Перешкодою є всі п’ять викликів, які я Вам назвала, у тому числі, людський чинник. Коли ми проводили соціологічне опитування, то помітили суттєвий опір людей до нового і незрозумілого для них. Ці виклики досить суттєво впливають на розвиток кооперативів в Україні».
Доцент Людмила Буценко: «Який рівень підтримки за канадським проектом отримали молочарські кооперативи?»
Відповідь Буртак С.: «Кооперативні об’єднання отримали досить потужний старт у придбанні основних необхідних засобів для роботи, а молочарські кооперативи користуються послугами оренди цих засобів, тобто вони отримали змогу взяти в оренду необхідне обладнання».
Доцент Людмила Буценко: «Бачимо, що у більшості молочарських кооперативах правління очолюють жінки. У чому полягає сутність Вашого дослідження гендерної політики у розвитку молочарських кооперативів?»
Відповідь Буртак С.: «По східному регіону країни правління кооперативів на 80% очолюється жінками, так напевно склалося, що молочним виробництвом переважно займаються на селі жінки».
Доцент Людмила Буценко, підводячи підсумок занять, побажала усім студентам продовжувати займатись самоосвітою за допомогою on-line навчання та подякувала всім учасникам за активну спільну роботу. А також висловила слова вдячності запрошеним лекторам Мар’яні Лелюх та Софії Буртак за цікаву та актуальну інформацію, якою вони щиро поділилися, запросила їх до наступних on-line конференцій із залученням інших практиків-кооператорів вітчизняного простору аби почути про їх здобутки та перспективи.
Аліна Троян,
доцент кафедри менеджменту ім.проф. Й.С. Завадського